Ministerstvo zdravotnictví
Informace o ptačí chřipce pro veřejnost
Přibližně po třech letech výskytu v Asii se současný kmen vysoce patogenní ptačí chřipky (aviární influenza, virus H5N1) rozšířil do Evropy. V říjnu 2005 byla přítomnost viru potvrzena poprvé v Rumunsku, Turecku a v evropské části Ruska. V únoru a březnu 2006 se nákaza rozšířila do dalších evropských států. Byla potvrzena především u volně žijících ptáků (zejména labutí). 
Co je ptačí chřipka?
•	Ptačí chřipka (přesnější je chřipka ptáků) je virové onemocnění postihující ptáky, jehož rezervoárem je především migrující vodní ptactvo. U těchto hostitelů infekce probíhá obvykle bezpříznakově, jen výjimečně je klinicky zjevná. Zasáhne-li však drůbež (slepice, husy, krůty, kachny krocany), může se projevit jako vysoce infekční s prakticky stoprocentní úmrtností v postiženém chovu. 
Přenos ptačí chřipky
•	K přenosu obecně dochází především trusem nemocných ptáků, ale i infikovanými kadavery, infikovanou podestýlkou atp. 
•	Přesnou příčinu úhynu ptáka lze zjistit pouze laboratorně.
•	Lidé se mohou infikovat pouze velmi těsným kontaktem s infikovanými ptáky či uhynulými ptáky nebo s jejich exkrety (výkaly, peří). 
•	Dosud nebyl zaznamenán případ přenosu ptačí chřipky z volně žijících ptáků na člověka.
•	Virus je ničen záhřevem nad 70°C za několik sekund. 
•	Dosud nebyl prokázán přenos nákazy z člověka na člověka.
Inkubační doba
•	Inkubační doba je časový úsek mezi kontaktem s virem a projevem klinických příznaků. V případě ptačí chřipky H5N1 je to pouze několik dní (do jednoho týdne).
Příznaky ptačí chřipky u drůbeže
•	Drůbež je otupělá, má načepýřené peří, je netečná, odmítá se pohybovat.
•	Příjem krmiva je výrazně snížen, nebo zvířata nepřijímají krmivo vůbec. Rovněž snáška se výrazně snižuje, nebo se úplně zastaví. Vejce jsou deformovaná a mají tenkou skořápku. Některá zvířata mají příznaky nachlazení (výtok z nosu, kýchání). 
•	V závislosti na stupni patogenity daného ptačího kmene (tj. na jeho schopnosti vyvolat onemocnění) může v nakaženém chovu dojít až ke 100% úhynu.  
Nebezpečí pro člověka
•	Při dodržení základních ochranných pravidel je pravděpodobnost nakažení mizivá. Je třeba se vyvarovat všech zbytečných kontaktů s podezřelými a uhynulými ptáky, stejně tak s jejich exkrety (trus, peří, kontaminovaná podestýlka atd.). 
 Možnosti ochrany
•	Zásady ochrany před nákazou: 
o	chránit se kontaktu s uhynulými ptáky 
o	nedotýkat se ptačích výkalů 
o	informovat o nálezu  většího počtu uhynulých ptáků veterinární správu 
o	poučit děti, aby se nedotýkaly mrtvých opeřenců a nehrály si s drůbeží
o	dbát o osobní hygienu (umývání rukou, přezouvání, převlékání po kontaktu s drůbeží)
o	nezpracovávat nemocnou drůbež 
o	při zahraničních cestách do rizikových oblastí  postižených  ptačí chřipkou dbát na základní cestovatelské zásady, to je:
- vodu pouze z originálních obalů,
- konzumovat pouze tepelně opracované potraviny,
- zmrzlinu pouze z originálních obalů,
- vyhýbat se trhům s drůbeží, nekonzumovat zde jídla na ulici.
Co dělat v případě, že máte u svého drůbežího hejna podezření na infekční chorobu?
•	Informujte ihned veterinárního lékaře nebo veterinární správu. Nedovolte vstup cizím osobám do postiženého místa. Řiďte se přesně podle instrukcí soukromého nebo úředního veterinárního lékaře.

V Praze dne 23. března 2006

Další informace naleznete na webových stránkách Státní veterinární správy ČR – www.svscr.cz a Ministerstva zdravotnictví – www.mzcr.cz